Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucí

Práci hodnotil(a): Mgr. Daniela Blahutková, Ph.D.

Práci předložil(a): Tereza Paterová

Název práce: Jean-Paul Sartre: rozbor vybraných dramat a povídek

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Autorka hodlá představit J. P. Sartra jako filozofa a literáta a rozborem několika povídek a divadelních her zkoumat, jak se v nich projevuje jeho existencialismus. Cíl lze – snad – považovat za naplněný.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Práce se po životopisném úvodu snaží představit oblasti Satrova psaní, charakterizovat jeho filozofické pojetí existence a následně interpretovat pět Sartrových beletristických textů. Je zřejmé autorčino zaujetí Sartrovou osobností a jeho filozofickým dílem, snaha korektně, za pomoci relevantní sekundární literatury vyložit Sartrovo pojetí existence a svobody a porozumět existenciálnímu pojetí fenoménu úzkosti. Výklad je ovšem místy nesouvislý, útržkovitý, v první části se autorka zbytečně zastavuje u detailů Sartrova soukromí. Její čtení Sartrových povídek a dramat je vcelku interpretativní, je patrná schopnost nacházet a reflektovat významné motivy a konstelace, ovšem otázku, jak provádět rozbor textů, si autorka zřejmě položila jen letmo. Dvojaký pocit zanechává také její zacházení s jazykem, které je často neobratné až k nesrozumitelnosti, místy však osobitě výstižné. Výběr interpretovaných Sartrových povídek (Zeď, Hérostratos, Intimita) a dramat (Mrtví bez pohřbu, Za zavřenými dveřmi) není odůvodňován a interpretace se zpočátku jen obtížně dostává nad rámec popisu děje a postav, autorka nicméně nalézá společné motivy a konstelace, které uvádí do vztahu s dříve pojednanými prvky Sartrovy existenciální filozofie. Závěr práce je tedy poměrně zdařilý.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazykový projev osciluje mezi osobitostí a nezvládnutím české gramatiky, formulační nepřesnosti a věcné chyby místy nelze odlišit (srv. např. 30: Dle něj nelze zcela bezpečně rozpoznat východiska a myšlení Sartrových hrdinů s jemu jako filosofu vlastními, přestože takové paralely bylo v minulosti s oblibou využíváno; 31 Sartre se snaží nastínit fyzický stav postav k druhým lidem, respektive k přátelům; 42: Tím vzniká odraz, který jim jejich společníci vrací tím, že skutečné peklo nenachází v druhých, ale v sobě samých...). V seznamu použité literatury měla být promyšleněji seřazena primární literatura a korektněji strukturovány odkazy na elektronické zdroje.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Práce je v určitém ohledu osobitá a samostatná, ale formulačně i věcně málo propracovaná. Hodnocení známkou dobře by měla předcházet věcná a pečlivá obhajoba.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

1. Ze sekundární literatury i své četby Sartra vyvozujete, že motiv zdi, reprezentovaný v povídkách a dramatech často prostorem uzavřených místností a scénami zastavených útěků, má vztah k Sartrovým úvahám o nemožnosti úniku z existence. Představte podrobněji některou takovou „zeď“ ze zkoumaných textů.
2. Na s. 30 se vyjadřujete v tom smyslu, že nejzřetelněji se Sartre filozof projevuje v dramatech. Jak to vysvětlujete a čím to potvrzují Vaše vlastní rozbory povídek a dramat?
3. Vysvětlete závěrečnou větu kap. 5.1.4: „Pět zajatců uvažujících o své minulosti a významu života vědomi si toho, že pokud by nepřijali odpovědnost za svůj život, neměli by možnost přežít.“ (Jde o povídku, kde by někdo přijal odpovědnost za svůj život a měl tedy možnost přežít?)

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

 dobře

Datum: 29.5.2015				Podpis: