Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: bakalářská
Posudek: vedoucího
Práci hodnotil: PhDr. Jaromír Murgaš, CSc.

Práci předložil(a): Klára Kašparová

Název práce:  Vliv hudby na psychický vývoj člověka

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cílem práce, jejíž název zůstal nakonec bohužel příliš obecný, mělo být, dle autorky, zachytit spojitost mezi hudbou a psychikou lidí, resp. zejména individuálního člověka ve vývoji. Řadu souvislostí práce opravdu postihla, ne však přímo „vliv“. Ale jinak sama představuje dobře hajitelnou bakalářskou práci.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Práce vychází z asi čtyřiceti zdrojů, včetně elektronických a několika cizojazyčných. Nelze říci, že by byla teoreticky náročná. Je to samostatně a přehledně autorkou vedená a zpracovaná kompilace, která pracuje průběžně s několika zdroji a místně využívá i několika k tématu publikovaných výzkumů. Autorka se nejprve věnuje krátkému pojednání o vývoji hudby, zejména v Evropě, potom uvádí různé tzv. „aspekty“ hudby – zvuky a tóny, rytmus, hudební sluch a amúzie; posléze se věnuje podání získaných informací o obvyklém vývoji vztahu jedince k hudbě (míněno v evropském kulturním prostředí). Nakonec poukazuje na vztah hudby a duševního zdraví a také se zmiňuje o tzv. Mozartovu efektu, tj. vlivu Mozartovy hudby na prostorovou představivost. Vše jsou to dobře a krátce podané jaksi základní informace získané a kombinované z užitých zdrojů, ne však nějak úplně systematické či dále zpracovávané. Autorka tedy vytvořila – vyhledala, nakombinovala a provázala - k tématice vlastní dobrý přehled; a v tom byla i tvořivá. Na druhou stranu zůstává u popisnosti a nepřechází do nějaké analýzy nebo kritiky informací či do zkoumání problémů. 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Práce je po formální stránce zdařilá a převážně velmi pěkná, členění logické. Prakticky skoro bez připomínek; kromě str. 14 kvůli stylistice, str. 15, kde se vyskytly dvě gramatické chyby, a str. 46, kde - bohužel tedy právě v Závěru, což kazí dojem - je chyb více. Mj. tam autorka také nepatřičně oslovuje své čtenáře a také uvádí místo závěrů další varianty informací. Jinak je práce i stylisticky napsaná velmi dobře.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Práce je sympatická, dobře se čte, hezky informuje. Zpracování je ale spíše právě jen informativní, ovšem přehledné a také jakoby psané z radosti - a pro radost autorky i čtenáře. Možná i to patří k přednostem práce. Ta neobsahuje zkoumání, i když o výzkumech informuje; ale představuje samostatně a pěkně i informativně zpracovaný možný úvodní přehled tématiky. Tento přehled dobře posloužil autorce; a může dále inspirovat i další zájemce. Pro případnou korekci základních výkladů k hudbě autorka práci konzultovala i s pedagogy specializovanými na dějiny a teorii hudby. Nicméně přinejmenším výklad o hudbě neevropské zůstává trochu slabší částí práce, téma by potřebovalo další podklady. Je však do práce zařazeno velice dobře, protože umožňuje důležité srovnání s evropským chápáním pojetí i významu hudby. 
Vlastní otázka VLIVU hudby na psychický vývoj člověka není prací nakonec skoro exponovaná, až trochu v poslední kapitole. Práce spíše pojednává o hudbě a uvádí informace o „setkávání“ lidí s hudbou v různém věku a v různých souvislostech. Otázka vlivu by byla – a možná již je a teprve bude - opravdu problémem především pro různé konkrétní výzkumy.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):
Co je to „zvukový objekt“ a co „materiál zvukového objektu“ dle definice Poledňáka a Fukače na str. 9?
Neznáte nějaký konkrétní výzkum na prokázaný vliv hudby na rozvoj citových  a intelektuálních (vyjma představivosti) schopností dětí?
Co víte, nebo soudíte o spojení mezi zvuky produkovanými tzv. psychowalkmany a hudbou?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

Myslím, že fakticky existují důvody pro hodnocení práce všemi třemi stupni jejího obhájení. Nejpravděpodobnější by tedy bylo hodnocení „velmi dobře“. Nicméně bych předem neodmítal hodnocení „výborně“, protože přes určitou popisnost je práce opravdu pěkná; ovšem rozhodnutí by mělo být podle obhajoby.

Datum: 1. 6. 2016 							Podpis: