Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová

Posudek (co se nehodí, škrtněte): oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě): Mgr. Daniela Blahutková, Ph.D.

Práci předložil(a): Bc. Lenka Havlíčková

Název práce: Antonín Jaroslav Puchmajer a jeho osvícenská homiletika ve srovnání s homiletikou barokní

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Práce vychází z teze, že výzkum věnovaný procesu českého národního obrození nechává poněkud stranou přínos kazatelů, kteří prostřednictvím homiletické tvorby jednak šířili osvícenské myšlenky, jednak přispívali  k rozvoji českého jazyka a národního  sebeuvědomění. Právě tuto činnost A. J. Puchmajera, známého spíše jako básníka a filologa, práce podrobuje rozboru. Klade si za cíl strukturní, tematickou i jazykovou analýzu dostupných Puchmajerových kázání a její srovnání s barokní homiletikou. Tento cíl je přesvědčivě naplněn.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Práce má dosti široký záběr – před vlastní analýzou kázání je vymezena doba Puchmajerova působení (s ohledem na vztah mezi osvícenstvím a národně obrodným hnutím), zohledněn kontext Puchmajerova života a díla a představena barokní homiletika. Právě v kontrastu k ní jsou pak v rozboru podtrženy osvícenské rysy Puchmajerovy homiletiky (střízlivost, orientace na záležitosti praktického života farníků, smířlivý postoj k husitství…) Nadto je sledováno, jakým způsobem jsou Puchmajerova kázání i dokladem jeho zaměřenosti na češství a kultivaci českého jazyka. Autorka je v dialogu s širokým okruhem sekundární literatury, přitom si ovšem uchovává věcnost a zacílení na témata, která přímo souvisejí se zkoumáním charakteru Puchmajerova působení. Od tohoto úkolu ji neodradila ani nutnost pracovat s texty psanými gotickou frakturou a vyhodnocovat rozmanité archivní prameny. Práci považuji za cenný badatelský příspěvek – je záměrně spjata s regionem a zkoumáním jeho kulturního dědictví, zároveň však obrací pozornost k reflexi předpokladů a počátků národního obrození vůbec.
Jediná připomínka by se zřejmě týkala názvu kapitoly 2: ten slibuje charakteristiku národního obrození – z periodizace národního obrození uvnitř kapitoly je ovšem zřejmé, že kapitola (a práce vůbec) je zaměřena pouze na první, přípravnou fázi tohoto procesu a že ústřední otázkou zde je, jak osvícenské církevní reformy přispěly k změně dobové atmosféry způsobem, který umožnil i národní obrození. Teprve s vědomím tohoto zacílení se jeví logickým rozvržení podkapitol a přechod ke zkoumání rozdílu mezi barokní a osvícenskou zbožností a kazatelstvím v kap. 3. 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazyková úroveň textu je solidní, problémy jsou zřejmé pouze v práci s německojazyčnými zdroji: titul Bildergalerie katholischer Mißbräuche je nelogicky překládán jako Obrazová galerie klášterních nešvarů (což směšuje dva tituly J. Richtera z r. 1784: Bildergalerie katholischer Misbräuche a Bildergalerie klösterlicher Misbräuche, eine nötige Beylage zur Bildergalerie katholischer Misbräuche – srv. fondy MZK v Brně, staré tisky); další chyba je v německých termínech na s. 27 a v seznamu internetových zdrojů (místo GOTFRIED, August Bürger má záznam mít podobu: BÜRGER, Gottfried August). Kapitola 5 je možná členěna příliš detailně. Celkově však formální úprava práce nevykazuje významnější nedostatky.
Práce je zajímavě a vhodně doplněna přílohami.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Celkový dojem z práce je velmi pozitivní. Autorka podala přesvědčivý badatelský výkon a její počin je cenným příspěvkem jak ke studiu díla buditele A. J. Puchmajera, tak k debatě o vzdělanosti a společenské roli duchovních v počátcích národního obrození.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Proč v přílohách neuvádíte také ukázku barokních textů, které v práci rozebíráte a které bylo před rozborem třeba transkribovat?

Lze v Puchmajerově době nalézt další kněze, kteří by mu byli blízcí charakterem a šíří působení? 

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

výborně

Datum: 	20.5.2012			         Podpis: