Fakulta filozofická
katedra filozofie	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová / bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucího / oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě): PhDr. Mgr. Petr Jurek

Práci předložil(a): Pavlína Hanková

Název práce: Evropská unie a její přístup k integraci cizinců třetích zemí. Komparace České republiky a Slovenska

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Autorka uvádí, že „[c]ílem bakalářské práce je analýza různých přístupů, které jsou aplikovány při integraci cizinců mezi ostatní občany v České republice a na Slovenska vzájemné porovnání těchto přístupů“ (s. 6). Takto stanovený cíl vyjadřuje pouze téma práce a její obecný záměr. Je zřejmé, že autorka se hodlá pokusit o komparaci, ale komparace sama o sobě nikdy nemůže být cílem, komparace má být naopak určitým cílem vedena. Nelze se tedy kvalifikovaně vyjádřit k tomu, zda byl cíl práce naplněn, jelikož v práci není jednoznačně stanoven.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Práce je mimo úvod a závěr rozdělena do pěti kapitol. V první kapitole se autorka pokouší vymezit některé pojmy, s nimiž v práci operuje. Nevysvětluje přitom proč si vybrala konkrétní řešené pojmy. Při vymezování směšuje pozitivně-právní a teoretické vymezení. Pozoruhodné je zejména vymezení komplikovaného a mnohavrstevného pojmu multikulturalismus, které je provedeno intuitivně bez využití jakéhokoli zdroje, včetně stanovení tří multikulturních modelů, které působí nekoherentním a částečně vnitřně rozporným dojmem.
Následuje kapitola „Migrace v Evropě“, v níž autorka nejprve velmi stručně a schematicky naznačuje některé z vývojových trendů migrace za poslední století, aby následně přistoupila k příkladu Nizozemska, zřejmě proto, že z nějakého hodnocení (autorka na něj ovšem neodkazuje) Nizozemsko vyšlo jako po Švédsku nejtolerantnější stát EU ohledně přístupu k cizincům (s.14). Takto pojatá kapitola je vnitřně tematicky rozporná (autorka nejprve hovoří o migraci, příklad je však věnován migrační politice) a celkově zbytečná.
Další kapitola nastiňuje přístup Evropské unie k integraci cizinců. Pojednání o základních legislativních aktech jsou pouze popisem jejich obsahu, chybí skutečný rozbor (např. posouzení příčin a důsledků dané právní úpravy). Na s. 16 je chybně ztotožněna Maastrichtská smlouva a Smlouva o Evropské unii. Část této kapitoly nazvaná „Shrnutí“ není shrnutím již uvedeného, ale spíše jakýmsi zamyšlením, které je na daném místě zbytečné.
Další dvě kapitoly, které by měly tvořit jádro komparace, jsou věnovány přístupu České republiky a Slovenska k integraci cizinců. Ani tyto kapitoly nejsou prosty strukturálních a obsahových nedostatků. Za zásadní nedostatek považuji skutečnost, že v kapitole o Slovensku chybí údaje o počtu cizinců, což znemožňuje tento významný aspekt mající vliv na podobu a propracovanost imigrační politiky vzít v úvahu při srovnání. Výčty v bodech (s. 22, s. 28–30) by bylo lepší nahradit souvislým textem obsahujícím mimo údajů a tvrzení také argumenty. O částech věnovaných legislativním aktům lze říci totéž co v případě kapitoly věnované přístupu EU k integraci cizinců, totiž že se nejedná o rozbor legislativních aktů, ale pouze obecnou deskripci jejich obsahu.
Podoba závěru odpovídá tomu, že práce nemá stanoven jasný cíl. Autorka dochází k tomu, že integrační politika je propracovanější v České republice, aniž by uvedla možné příčiny tohoto stavu. Předchozí text jí totiž soudy tohoto typu neumožňuje, což svědčí o jeho obecnosti a nedotaženosti.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Po formální stránce je práce přes znatelné nedostatky akceptovatelná. Jazykový projev autorky je dobrý, nicméně dojem kazí poměrně velké množství překlepů a chyb v psaní interpunkce. Odkazy na použité zdroje umístěné v poznámkách pod čarou nemají jednotnou formu (srov. pozn. č. 1, 4, 5 a 8). Odkazy na použité zdroje jsou často vyznačeny dosti neurčitě. Např. u právních předpisů by bylo vhodné odkazovat na konkrétní paragrafy, případně alespoň hlavy či části. Na některých místech se nelze ubránit dojmu, že odkaz na použitý zdroj chybí (viz např. zmiňovanou kapitolu o multikulturalismu či kap. 6.4). grafická úprava textu odpovídá standardům kvalifikačních prací na Fakultě filozofické. Formátování titulků grafů a tabulek není jednotné (viz s. 22 a 30).

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Při celkovém pohledu na práci převažují negativa nad pozitivy. Práce nemá jednoznačné směřování, je poskládána z kapitol, jejichž vzájemná návaznost není vždy jasná. Ústřední části věnované případům České republiky a Slovenska jsou argumentačně slabé a (zejména v případě Slovenska) dosti povrchní. Z formálního hlediska představuje slabinu především podoba odkazovacího aparátu a přítomnost chyb v gramatice a interpunkci. Na druhou stranu z práce je jasně patrné, že autorka je s daným tématem v každodenním kontaktu a orientuje se v něm. Je tudíž škoda, že nedokázala tohoto potenciálu plně využít, což lze částečně přičíst i faktu, že práci s vedoucím konzultovala pouze jednou a navíc těsně před jejím odevzdáním.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Autorka by se v rámci práce měla zaměřit na vyjasnění a konkretizaci cíle a záměru práce, čímž by měla komisi poskytnout prostor pro uvážení, zda byl cíl práce naplněn či nikoli.

Z čeho pramení rozdíly v přístupu k integraci cizinců v České republice a na Slovensku? V čem autorka vidí základní příčinu, proč je přístup těchto zemí dříve tvořících jeden státní celek odlišný?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

V případě úspěšné obhajoby navrhuji hodnotit známkou „dobře“.

Datum: 	19. 5. 2011							Podpis: Petr Jurek, v. r.