Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce bakalářská

Posudek oponenta

Práci hodnotil: Mgr. Miloš Kratochvíl, Ph.D.

Práci předložila: Jitka Navrátilová

Název práce: Stoická filosofie – determinismus a lidská svoboda

1.	CÍL PRÁCE

Cílem bakalářské práce je vysvětlit, jak byl ve stoicismu chápán vztah svobody a determinismu a jak jsou tyto dva prvky spojeny. Propojením prvků stoické fyziky a stoické etiky se cíle autorce podařilo dosáhnout.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ 

Po obecných charakteristikách doby autorka přibližuje stoické pojetí světa pomocí výkladu nejdůležitějších pojmů. Celá práce tak připomíná spíš komentovaný slovník stoické terminologie, což však vzhledem ke kvalitnímu zpracování není na škodu. Skrze koncepci neustálého koloběhu téhož, jimž bývá odůvodňován determinismus, se autorka postupně a systematicky dostala k vlastnímu tématu práce, k otázce, nakolik se tento determinismus týká lidí. Práce tak zohledňuje teze stoické fyziky a stoické etiky.
Nabízí se k úvaze poměrně tradiční téma, totiž slučitelnost determinismu a morálky. Autorka na něj správně poukazuje, byť blíže nediskutuje (s. 14). Etice se věnuje až v samostatné kapitole (kap. 6), kde opět postupuje, jak sama říká, výkladem pojmů (s. 16).
Možnostem svobody ve stoickém systému, tedy hlavními cíli práce, je věnována kap. 7, v níž autorka ukazuje, že stoicismu není vlastní absolutní determinismus. Zde zmiňuje Kalašovu interpretaci stoické teorie poznání. Pokud by tato interpretace (odmítající psychologické čtení stoické teorie poznání a klonící se spíše ke čtení logickému – podle něhož pochopení není souhlasem s kataleptickou představou, ale s významem výroku, a je tedy volní složkou, nikoli automatismem) byla pravdivá, mohla by mít vliv na chápání stoické etiky. Vzápětí však tvrdí, že souhlas s představou je tím jediným, co je v naší moci, že svoboda je jen záležitostí myšlení. Je tím rozpor mezi determinismem a svobodou tedy překonán? 
Autorka postupně opouští deskriptivní přístup a vznáší (prostřednictvím sekundární literatury) otázky, které však někdy zůstávají ležet ladem. Jejich hlubší prozkoumání by práci přidalo na kvalitě, avšak přesáhlo by rozsah a možná i požadavky kladené na bakalářské práce.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA 

Práce nevykazuje závažné formální nedostatky, neobjevují se v ní gramatické ani stylistické chyby, překlepů je minimum. Působí dojmem pečlivě a beze spěchu sepsané práce.
Obsah na první straně by mohl mít stejné řádkování a zarovnání, rovněž podkapitoly mohly být číslované a hlavní kapitoly mohly začínat vždy na nové straně. Nemyslím však, že by tyto spíše estetické detaily měly být důvodem ke snížení hodnocení.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE 

Práce působí velmi dobrým dojmem, je psaná velmi jasným a bezchybným jazykem. Práce s literaturou je odpovídající, odkazování na použité zdroje je časté a pečlivé. 

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ:

1.	Myslíte si, podobně jako stoikové, že opravdu k blaženému životu stačí „kontrolovat stav naší mysli“ (s. 28), bez ohledu na ostatní skutečnost? Např. kdybyste neobhájila tuto práci, což je evidentně vnější věc, kterou nemáte ve své moci (je v moci komise). Jak byste se rozhodla – trápilo by Vás to, nebo byste to nechala být (s. 28)? Pokud to první, proč se v práci stavíte ke stoicismu tak málo kriticky?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA: výborně 

Datum: 	 9.5.2012								Podpis: