Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová / bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucího / oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě): PhDr. Eva Žáčková

Práci předložil(a): Veronika Pavluková

Název práce: Pojetí identity člověka v kyberfeminismu Donny Haraway

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Za cíle bakalářské práce si autorka stanovila přehledně pojednat feministickou teorii kyborga D. Haraway, zhodnocení významu této koncepce na poli filosofické antropologie a nakonec prozkoumání jejího přínosu pro diskuze o definování člověka a lidství obecně. Všechny tyto cíle byly autorkou naplněny.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Práce se svým zaměřením řadí k poměrně kontroverznímu, v českém prostředí stále nepříliš pojednávanému, nicméně velmi aktuálnímu obecnějšímu tématu tzv. vylepšování člověka (human enhancement). Autorka ve své práci představuje původně feministickou „teorii kyborga“ Donny Haraway, která byla poprvé publikována v 80. letech 20. století ve stati Cyborg Manifesto a která se stala kanonickým textem kyberfeminismu. 
Hlavním cílem práce však bylo sledovat teorii kyborga, která explicitně podporuje propojování lidského těla a techniky, mimo feministický diskurs, a to z pozice filosofické antropologie. Autorka se snaží nalézt styčné body mezi filosofií techniky Arnolda Gehlena a kyberfeministickou explicitní výzvou k propojování lidského těla s technikou. V kapitole Technika lidskou ontologií se autorka nakonec přiklání spolu s Gehlenem k tezi, že „technika…patří k lidské podstatě“ (s. 28), čímž podporuje myšlenku „kyborgizace“ člověka jako něčeho „v podstatě přirozeného“. 
Druhým významným motivem práce je zamyšlení nad touto kyborgizací poznamenou identitou člověka a lidstvím obecně. Proměnlivost a možnost změny identity jedince (nejenom genderové) prostřednictvím nových technologií vzbuzuje otázky po budoucnosti lidstva, podstatě člověka a jeho přirozenosti. Autorka práce se v tomto opírá o monografii Marka Petrů Možnosti transgrese (2005) a stať Kevina Warwicka (Poslední hra pro lidstvo, 2007), které dokládají další rozvíjení představy kyborga jako nové lidské identity v rámci úvah o budoucnosti lidstva s odkazem na rozvíjející se posthumanistické trendy lidové, ale stále běžněji i akademické filosofie. 
V závěru práce autorka zprostředkovává čtenáři reflexi D. Haraway na původní Cyborg Manifesto po dvaceti letech (2006), ve které Haraway sama považuje teorii kyborga vzhledem k rozvoji nových technologií za ještě aktuálnější.
Autorka se ve své práci opírala zejména o cizojazyčnou primární literaturu (Haraway 1991, 2006, 2008), která je vhodně doplněna českými tituly převážně z oblasti filosofické antropologie (Mirandola 2005, Gehlen 1972, Sokol 2002, Pelcová 2010) a studiemi pojednávajícími „kyborgizaci“ člověka (Clark 2009, Petrů 2005, Warwick 2007).  

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Formální stránka práce je na běžné úrovni a řídí se zvyklostmi vědeckého stylu. Členění kapitol je přehledné a sleduje cíle práce. Grafická úprava nevybočuje z požadavků kladených na BP. Citační aparát je používán důsledně a odpovídá normě. 
Práci ovšem nijak nesvědčí jazykové přestupky (gramatické chyby, občasná nevhodná stylistika, místy překlepy), které jsou však vzhledem k jinak velmi dobře zpracovanému textu tolerovatelné.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Vzhledem k tomu, že díla D. Haraway nebyla stále ještě přeložena do češtiny a v našem jazykovém prostředí neexistuje jediná monografie ani rozsáhlejší studie pojednávající dané téma, vyžadovalo splnění vytyčených cílů pracovat hojně s cizojazyčnou literaturou. Autorka ve své práci prokázala schopnost adekvátně interpretovat poměrně těžké cizojazyčné texty, jejichž obsah zdařile zpřístupnila českému čtenáři.
Přestože téma práce je svou náročností vhodné spíše pro diplomovou práci, podařilo se ho autorce zpracovat na dobré úrovni. Pochopitelně lze v práci tu a tam najít drobné neobratnosti ve formulaci myšlenek a naivnější přístup k interpretaci primárních zdrojů, nicméně předložený text je výbornou přípravou pro budoucí vyzrálejší a rozsáhlejší zpracování, které si dané téma bezpochyby zasluhuje.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

a.	Donna Haraway označuje svou teorii kyborga za pokus o stvoření nového mýtu. Vysvětlete, v jakém smyslu je zde mýtus myšlen.
b.	Ve své práci uvádíte, že „možnost výběru pohlaví … může pro společnost znamenat obrovský pokrok“ (s. 20). Můžete uvést nějakou konkrétnější možnou podobu tohoto pokroku (třeba i na hraně vědy a vědecko-fantastického žánru)?
c.	Vidíte v záměru "kyborgizace" člověka nějaké etické problémy?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

výborně

Datum: 	14. 5. 2012							Podpis: