Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce bakalářská

Posudek oponenta

Práci hodnotil(a) : PhDr. Martin Profant, Ph.D.
Práci předložil(a): Katarína Kapusňáková

Název práce: Přechody k demokracii ve 21. století

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cíl práce byl naplněn částečně, 

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Nevyrovnaná kvalita, dosti často nezvládnutá sekundární literatura, kterou autorka referuje.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Gramatické chyby, zkomolená jména a termíny se vyskytují tak často, že není jisté, zda se jedná jen o formální přehlédnutí (např. Aristokratés místo Aristotelés na s. 11,  podivný  Aron R. s. 15, Sartovi (zřejmě má být Sartori) s. 16; ostralismos místo ostrakismus s. 9; atd.)
Střední část by zasloužila promyšlenější členění kapitol.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Autorka věnuje relativně rozsáhlou část práce historii pojmu demokracie (s. 5 – 12). Bohužel, jedná se vesměs o výpisky z autorů - nehistoriků; to v kombinaci s neznalostmi autorky vede k propadu kvality pod úroveň přijatelnou u  maturity z dějepisu – navíc některá absurdní tvrzení (V Athénách znamenal démos veškeré obyvatelstvo, s. 7) kolidují se správnějším popisem uvedeným o několik stran dále. Hrubé neznalosti v referování Platonova a Aristotelova pojetí demokracie. Naprostá absence povědomí o klasických vymezeních demokracie ve vztahu k monarchii a aristokracii, záměna feudální aristokratické reprezentace a demokracie atd. Tato část práce je neobhajitelná.
Na o něco pevnější půdě se autorka ocitla, když se pokouší porovnat a referovat různé klasifikace režimů. I zde ovšem lze mluvit o tvůrčím přínosu jedině z pohledu vytváření chaotických souvislosti.
Poměrně nejlepší je část věnovaná tranzitivním procesům, opět ji poněkud poškozuje reference různých autorů bez ladu a vlastního stanoviska.  

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Autorka uvádí jako příklad tranzitivních změn ve směru k demokracii Gruzii a Ukrajinu. V ani jedné zemi nedošlo k formální změně ústavního řádu, „revoluce“, tedy masové demonstrace a různé formy občanského odporu zde vyvolaly formální a legální proceduru voleb a změny vlád – proč tedy mluvit o zahájení tranzitivního procesu?

Nejsou zmíněny ani první revoluce z arabského jara. Proč? Nepovažuje je autorka za zahájení tranzitivních procesů?

	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

dobře

Datum: 								Podpis: