Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce  bakalářská

Posudek  oponenta

Práci hodnotil(a) : PhDr. Martin Profant, Ph.D
Práci předložil(a): Gabriela Pašková

Název práce: Italský fašismus

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):
Dle údajů autorky „cílem ... bakalářské práce je analýza vzniku italského fašismu, jeho postupné formování v jednotlivých etapách až po jeho konečný pád.
Cíl by byl v přijatelné míře naplnitelný v rozsáhlé  disertaci, pro bakalářskou práci je poněkud příliš ambiciózní. S přihlédnutím k formátu práce a očekávatelné připravenosti autorky lze nicméně tvrdit, že byl cíl naplněn víceméně přiměřeně. 

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):
V zásadě přijatelné pro úroveň bakalářské práce. 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jinak velmi kvalitní formální dojem tu a tam naruší   pozoruhodné chyby: např. opakovaně „Fridrich Nietzsche“. 

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):
Poctivý pokus o zvládnutí náročné látky, na který nebyla autorka dostatečně připravena. Proto přebírá ze sekundární literatury nesmyslná tvrzení – první výskyt slova „totalitní“ v roce 1925, ačkoliv výraz byl v oběhu nejméně od roku 1923 (opsáno jako údajná citace z B. Říhové); 
V subtilnější podobě se příručková východiska projevují ve zkomolených tvrzeních – Jürgen Habermas byl skutečně jedním z hlavních Nolteho oponentů v tzv. „sporu historiků“, avšak předmětem sporu nebyla Nolteho koncepce fašismu z období „Fašismu ve své době“, ale o texty z roku 1986, které revidovaly zásadním způsobem definiční vazbu nacismu a komunismu, jak ji sama autorka cituje.
Táž nepřipravenost se neúnosným způsobem projevila v pasáži věnované zdrojům italského fašismu. Pomiňme absenci vazby na „fašistické“ předchůdce ve francouzském integrálním nacionalismu, bizarně působí vyjmenování autorů jednoznačně s italským fašismem jako je Michels s autory jejichž spojení s fašismem vyžaduje odvážné interpretační hypotézy (Nietzsche, Tönnies). Přitom absentuje tak výrazný a zjevně s fašismem spjatý autor jako je Giovanni Gentile.
Dílčí, ze sekundární literatury převzaté chyby sice kazí celkové vyznění práce, nicméně převažuje úsilí o sevřený a jednotný výklad, které považuji za hlavní motiv pro hodnocení práce. 

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):
Autorka tvrdí, že tradiční „ismy“ byly založeny na „logicko-filosofických základech“, mohla by toto sousloví konkrétně vysvětlit na jednom z „ismů“, které jmenovala (konzervativismus, liberalismus, socialismus)?
Jaká je kulturní historie slova palingenese a uvést, který autor toto slovo poprvé využil pro potřeby fašistické ideologie?
V jakém smyslu využívala italská fašistická ideologie pojem totalitní? 

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

velmi dobře

Datum: 								Podpis: