Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce bakalářská

Posudek oponenta

Práci hodnotil: Mgr. Miloš Kratochvíl, Ph.D.

Práci předložila: Lenka Klimešová

Název práce: Pojetí člověka u Herberta Marcuseho a Ericha Fromma

1.	CÍL PRÁCE

Cílem předkládané práce je porovnání pojetí člověka u Ericha Fromma a Herberta Marcuseho. Práce se rovněž má věnovat jejich pojetí svobody a konzumní společnosti. Autorka si ale klade ještě jeden, náročnější cíl. Chce zjistit, co je ovlivnilo a přivedlo k jejich myšlenkám. S určitými výhradami lze tyto cíle považovat za splněné.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ 

Autorka nejdříve seznamuje s vývojem Frankfurtské školy. Zaměřuje se především na periodizaci a výčet jmen. Tato kapitola je přiliš krátká na to, aby mohla být nějak užitečná. Je sice zpracována z relevantního, ale jediného zdroje (Horyna). V kapitole je jediný odkaz, rozsah stran v něm je 26 až 35, tedy celá Horynova kapitola.
Další kapitoly jsou zpracovány mnohem lépe, věcněji. Nejdříve je přiblíženo, jak chápe Fromm Marxovo pojetí člověka, z něhož jak on, tak Marcuse vycházeli. Autorka se lehce opakuje („Prostředníkem mezi člověkem a přírodou je práce, která je projevem lidského života. Tato práce je projevem lidského života …“, s. 5)
Autorka se dále správně rozhodla přiblížit Freudovo pojetí osobnosti, neboť i s ním oba autoři pracují. Méně smyslu dává zařazení přehledu pojetí člověka v dějinách myšlení zpracované podle Filosofického slovníku. Čerpáno je ze sekundární literatury (Drapelův přehled teorií osobnosti, Psychologický slovník), proto působí zvláštně formulace „Freud zde zmiňuje…“ (s. 8), když není jasné, kde zde.  Podobně potom např. na s. 16 formulace „jak říká Marx“, aniž by bylo s jeho texty pracováno.
Potom ukazuje, jak v některé Freudovy myšlenky ovlivnily Marcuseho a Fromma. V případě Marcuseho je to ukázáno krátce, v případě Fromma rozsáhleji, včetně Frommovy kritiky Freuda (s. 10-11).

Kapitola čtvrtá má poukázat na něco podobného. V tomto případě jde ale o vlivy Marxe. Obsah tomu ale ne zcela odpovídá. Kapitola přibližuje kritiku tehdejší konzumní společnosti (u Fromma mody mít-být, u Marcuseho jednorozměrnost člověka), ale souvislost s Marxem pojmenována není.

Kapitola o různých druzích svobody je zpracována přijatelně, autorka se víceméně drží Frommových názorů, občas je dokreslí odkazem na Webera. Opět se několikrát objevuje „dle Freuda“, ale vždy jde o sekundární citace z Fromma. Na jednom místě je potom nesprávná formulace „německý myslitel Freud“ (s. 26). K Marcusemu se autorka vrací až v kap. 5.3., kde se zabývá vztahem panství a svodoby.

Závěrečné srovnání je celkem povrchní, ale přijatelné. Objevuje se v něm několik podivných formulací jako „stále jsme pod nadvládou společnosti“ (s. 31). Byl někdy člověk zbaven sociálních norem? Je to principiálně možné? 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA 

Práce má i několik formálních nedostatků. Pomineme-li občasné chyby (zejména v interpunkci) a překlepy, nejvíce rušivě působí to, že mnohdy začínají nové odstavce uprostřed věty. To je na s. 15, totéž častěji na konci stran 5, 7, 8, 13, 16, 18, 24, 25.
Dále není zcela vhodné po celou dobu neodkazovat v poznámce pod čarou na konkrétní parafrázované místo, ale na rozsah několika stran.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE 

Práce je poměrně krátká, jen o pár set znaků (o jeden až dva odstavce) přesahuje minimální stanovený rozsah. Obsahově i formálně je v ní řada nedostatků. Ale dle mého názoru by se ještě mohla vejít do hodnocení dobře.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ:

Bez otázek

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA: dobře

Datum: 	 15.5.2013								Podpis: