Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: bakalářská 

Posudek: oponenta

Práci hodnotila: PhDr. Michaela Havelková, Ph.D. (pracoviště Město Nymburk, referentka)

Práci předložila: Nikola Jopková 

Název práce: Téma ženy ve filozofii 

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Za cíl své práce si autorka klade zmapovat, jak se proměňoval pohled na ženu v dílech filozofických autorů a zároveň na základě těchto zjištění porovnat vývoj v přístupu společnosti k otázce rodu (genderu). Autorka předkládá selektivní přehled filozofických autorů, který počíná antikou a Platónem, další kapitoly jsou věnovány středověku a renesanci, osvícenství (Lock, Montesquie, Rousseau), v 19. století se zaměřuje zejména na díla Kierkegaarda a Nietzseho a svou práci zakončuje pohledem za ženu ve filozofii 20. století (Machovec, Rawls Okin). S odkazem na závěr bakalářské práce lze konstatovat, že cíl práce byl naplněn, autorka dospívá k tomu, že genderová problematika se nese celou filozofickou tradicí, přičemž v každé etapě dějinného vývoje bylo toto téma ovlivněno aktuálním klimatem ve společnosti.      

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Na práci lze zejména ocenit, že autorka vychází z originálních děl autorů, kde sama vyhledává a uvádí relevantní pasáže k tématu a zároveň se tyto pasáže pokouší analyzovat vzhledem k danému historickému období. A nutno dodat, že se jí to daří velmi dobře. Své závěry má dobře argumentačně podložené a prokazuje výbornou orientaci v problematice. Nepomíjí ani feministické autorky, jako Herta Nagl-Docekal či Susan Moller Okin.  

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Formální úpravě nelze mnoho vytknout. Celkově je práce jazykově na velmi dobré úrovni, autorka se také téměř vyvarovala překlepů a stylistických chyb. V práci se dobře orientuje, vzhledem k členění kapitol na jednotlivá historická období. Vytkla bych drobnou věc, která je při četbě trochu matoucí – pokud autorka používá citaci v citaci, jeví se mi jako vhodnější použití jednoduchých uvozovek (‚…‘) – např. s. 11, 25, 26.     
U cizích autorek bych doporučila sjednotit užívání přechylování či nepřechylování jejich příjmení (Simone de Beauvoir, Susan Moller Okinová). Také u termínů, vztahujících se k rodu/rodovým studiím (např. na s. 26 rodově neutrální termín; s. 28 společnost strukturovaná rodem) se z jazykového pohledu jeví jako vhodnější užívání výrazů gender/genderová studia, jakožto mezinárodně vžitého ekvivalentu.   

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Práce působí velmi uceleným dojmem, dobrá je i proporcionalita citovaných pasáží a vlastního komentáře
autorky k nim. Jistě by bylo možné práci doplnit o další příklady autorů a autorek - v závěru práce by to mohl 
být třeba pohled feministických autorek jako Alison Jaggar, Kate Millett či Rosi Braidotti apod. na genderové 
uspořádání společnosti jako důsledek historického vývoje. Z našich filozofek by z pohledu zvoleného tématu 
bylo zajímavé sledovat, jak nahlížela na ženy např. filozofka Albína Dratvová, např. v díle „Duše dnešní ženy“.  
To je ale spíše výzva pro autorku do budoucna. K charakteru bakalářské práce byl její výběr odkazovaných 
autorů dostačující a byl také dobře argumentačně podložen. Autorka prokázala velmi dobrou schopnost 
samostatné práce s filozofickými texty.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Jak autorka nahlíží v kontextu své práce (a zejména kapitoly 2.3.2 Společnost a role ženy v 18. století) na proměnu konceptu rodiny a rodinných vztahů na konci 18. století (společnost se pozvolna odpoutávala od stavovských přikázání a tradic, měšťanská rodina vnímala změněné funkce sociálního umístění, např. velké pozornosti se dostávalo výchově dětí apod.)?

Na s. 19 autorka hovoří o tom, že v 17., 18. a 19. století byl obraz ženy definován manželstvím a mateřstvím. Dá se říci, že již po celá tato staletí platilo spojení tzv. tří K (Küche, Kirche, Kinder - tedy děti, kuchyň, kostel)? 

V doslovu ke knize Simone Beauvoir „Druhé pohlaví“ uvádí filozof Jan Patočka, že Beauvoir použila k ilustraci 
    vztahu muže a ženy schématu, odvozeného z Hegelovy analýzy „pána a otroka“. Jak toto tvrzení autorka
    chápe a ztotožňuje se s ním? 

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 
Práci doporučuji k obhajobě a navrhuji známku výborně.

Datum: 	15.5.2013							Podpis: Michaela Havelková