Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě): Doc. PhDr. Martin Franc, Ph.D.

Práci předložil(a): Markéta Malá

Název práce: Sametová revoluce očima zahraničních interpretů: Ash, Dahrendorf

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn): Domnívám se, že cíl práce byl naplněn pouze částečně. I když autorka načrtla některé myšlenky obou zahraničních interpretů v souvislosti s tzv. Sametovou revolucí, nebylo téma využito v plné míře.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.): Autorka se pokusila o velmi náročný úkol – nahlédnout na problematiku tzv. Sametové revoluce z jiného úhlu, než je běžné. Zároveň se pokusila alespoň ve stručnosti zrekapitulovat dění, které vedlo k dění v listopadu 1989 v Československu a to jak z hlediska vnitřního vývoje Československa, tak z hlediska mezinárodního kontextu. Bohužel však tato rekapitulace zůstala jen dílčí a výrazně neúplná. Zařazení chronologického přehledu vývoje v Československu od 17. listopadu 1989 až do roku 1990 považuji za vhodné, nicméně se domnívám, že nemělo být uvedeno, že jde o chronologii podle Jiřího Suka, zejména pokud je poté citováno dílo, jehož je J. Suk pouze spoluautor. Chronologie je velmi stručná a mohla by jistě být rozsáhlejší. Výrazně by pomohla také paralelní chronologie nejdůležitějších událostí v zahraničí.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.): Jazykový projev je vcelku standardní, vyskytují se však některé stylistické neobratnosti (např. s. 8 „invazivní jednotky“ místo správného „invazní jednotky“), překlepy i ve vlastních jménech (např. na s. 22 akademik Katěnov místo správného Katětov) apod. Práce místy působí poněkud chaoticky a zřejmě byla dokončována v chvatu. Proto se objevují například opakování některých údajů a chaoticky je zpracován seznam literatury. Odbytým způsobem pak působí kapitolky věnované vývoji v některých zemích sovětského bloku, zejména pokud se týká Polska. Citováno a odkazováno na literaturu je správně, nicméně v některých pasážích jsem postrádal odkazy na některou důležitou literaturu. Například v seznamu literatury je sice uvedena zásadní práce Jamese Krapfla, v samotné práci však bohužel nebyla nijak konkrétně využita. Zcela pak chybí zásadní, byť třeba v některých ohledech kontroverzní publikace Michala Pullmanna Konec experimentu.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.): I když se v práci dají najít zajímavé a inspirativní pasáže (např. při úvahách o oprávněnosti používání pojmu revoluce), celek působí poněkud nedotaženě a „spíchnutý horkou jehlou“. Jak už bylo uvedeno, odbytá je například kapitola srovnání s vývojem v Polsku, ale jen velmi hrubě je přiblížen i vývoj v Československu. Čtenář se třebas prakticky nedozví o personálních proměnách na vedoucích postech v rámci tzv. Přestavby nebo o povolené demonstraci 10. prosince 1988 na Škroupově náměstí v Praze. Dostatečná pozornost nebyla věnována ani mnohým formulacím (např. na s. 9 se hovoří o předsedovi KSČ). Není také jasné, o co se opírá autorka při některých tvrzeních – např. o snižování životní úrovně v Československu v osmdesátých letech 20. století (s. 12) nebo při tvrzení, že si chtěl Michail S. Gorbačov zajistit „Perestrojkou“ přízeň „úředníků státního aparátu“ (s. 13). Samotným interpretacím R. Dahrendorfa a T. G. Ashe je nakonec věnována menší pozornost, než by bylo žádoucí a místy zdánlivě pouze mimoděk.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Z čeho usuzujete, že v průběhu osmdesátých let 20. století došlo v Československu ke snížení životní úrovně?

Které koncepce konkurovaly kádárismu v Maďarsku v 60. – 70. letech 20. století?

Jak vnímá Timothy Garton Ash rok 1989 v Československu s ohledem na mezinárodní kontext tohoto roku?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): V závislosti na průběhu obhajoby doporučuji hodnotit známkou dobře, v případě mimořádně zdařilé obhajoby je možno zvážit i lepší hodnocení.

Datum: 		20. května 2013						Podpis: