Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: diplomová 

Posudek: vedoucí 

Práci hodnotila: PhDr. Jana Černá, Ph.D.

Práci předložila: Bc. Iveta Fiřtová 

Název práce: Vzájemná subvence vzdělanců a královského majestátu: významní španělští humanisté ve službách Filipa II. 

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cílem práce je popsat a analyzovat vybrané aspekty španělského renesančního intelektuálního prostředí, konkrétně především ty, které souvisejí s mecenášskými aktivitami Filipa II. Záměrem textu je vymezit se vůči tendenčním a zavádějícím interpretacím a představit Filipa II. a jeho vztah k vědě a umění takovým způsobem, který by nejvíce odpovídal historické realitě. Práce má jednak v obecné rovině představit učence a disciplíny, těšící se podpoře španělského krále, v konkrétní rovině má potom analyzovat především spolupráci mezi Filipem a jedním z nejvýznamnějších španělských humanistů Benitem Ariasem Montanem. Cíl práce byl zdárně naplněn.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Iveta Fiřtová si pro svou diplomovou práci zvolila téma v českém prostředí takřka nereflektované, což vyžadovalo studium rozsáhlé cizojazyčné, konkrétně španělské literatury. K vhodnému výběru materiálů a rozumějící analýze problematiky přispěl půlroční studijní pobyt, který diplomantka absolvovala na Facultad de Filosofía, Universidad de Salamanca. Strukturu práce zvolila logicky a vhodně: analyzovala obecné problémy a časté dezinterpretace („legendy“), které se standardně pojí s hodnocením španělské renesance a vlády Filipa II., prezentovala charakteristické rysy španělského humanismu (přičemž správně poukázala i na shodné znaky s ostatními evropskými zeměmi) a posléze přehledně představila reprezentativní oblasti vědění, jež se těšily Filipově podpoře. Jak upozorňuje sama autorka, část „Los hombres del rey“ je deskriptivnější povahy, což je však vzhledem k nezmapovanosti tématu v českém prostředí legitimní postup. Zvláštní pozornost byla věnována instituci La Academia de las Matemáticas a vědění pěstovanému v El Escorialu jakožto specifickým „místům vědění“ a poté především „prvnímu muži“ Filipa II., významnému humanistovi Benitu Ariasovi Montanovi, na jehož příkladu je konkrétněji ilustrována „subvence vzdělanců a královského majestátu“. Diplomantka zdárně propojuje poznatky z oblasti filosofie, obecné historie, kulturních dějin a dějin umění, což jí umožňuje vytvořit vícevrstevnatý a plastický obraz španělského renesančního humanismu.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Struktura práce je vhodně a logicky zvolena, text je přehledně členěn. Jazykový projev Ivety Fiřtové je velmi kultivovaný, práce obsahuje jen několik drobných překlepů a pochybení (např. redundantní údaj v obsahu pod bodem 6 či sporadická pochybení v psaní velkých písmen – „Humanismus“, „Renesance“), která vzhledem k rozsahu a kvalitě textu vnímám jako marginální. Odkazy na literaturu mají standardní podobu, jsou pečlivě provedené; ověřené citace jsou správné. 

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Předloženou diplomovou práci hodnotím jako výjimečnou nejen tématem, ale i způsobem zpracování. Iveta Fiřtová vycházela téměř výhradně z cizojazyčné literatury, jejíž množství je úctyhodné a ve srovnání s diplomovými pracemi jiných studentů kfi výrazně nadstandardní. Studentka se dokázala kriticky vymezit vůči nežádoucím zjednodušením a dezinterpretacím, které se s hodnocením španělské renesance a vlády Filipa II. pojí. Představila španělský renesanční humanismus z hlediska filosofického, filologického, historického i uměleckého a vykreslila tak jeho vícevrstevnatou podobu a specifika. Iveta Fiřtová prokázala porozumění zvolené problematice a prezentovala ji originálním, vhodným a velice kultivovaným způsobem. Jednotlivá témata by bylo možné dále prohlubovat, zabývat se vybranými vzdělanci či „místy vědění“ hlouběji, což ovšem nebylo záměrem této práce. Zbývá tak vyslovit doporučení, aby studentka svůj zájem o španělské renesanční vědění rozvíjela v dalším studiu a přispěla tak k reflexi tématu, které by zasluhovalo jistě více pozornosti, než se mu momentálně dostává, přinejmenším v českém prostředí. Práci Ivety Fiřtové jednoznačně hodnotím jako výbornou.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Na s. 31 uvádíte, že F. Checa prezentuje přesvědčení o „vyšším a ušlechtilejším záměru“ mecenášství Filipa II. Souhlasíte s touto tezí?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA: výborně

Datum: 	14. 5. 2013							Podpis: