Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová 

Posudek (co se nehodí, škrtněte): oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě): PhDr. Dagmar Koláříková, PhD.

Práci předložil(a): Bc. Radka Kopecká

Název práce: Neurčitost překladu

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Autorka si vytkla jako cíl své práce představit cestu, kterou se filozofie a překlad společně ubíraly, a zároveň zjistit, jakou roli hraje filozofický diskurz v teorii a praxi překladu. Předložená diplomová práce měla tedy především odpovědět na otázku, jaké existuje propojení mezi teorií překladu a filozofií a jak se tento vztah měnil v průběhu formování překladatelských teorií. Studentce se podařilo postihnout rozsáhlou problematiku v poměrně komplexní podobě, a tak lze konstatovat, že cíl práce byl splněn.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):
Práce o rozsahu 78 stran je rozdělena do tří hlavních kapitol (Překlad a lingvistika, Překlad a filosofie, Neurčitost překladu), úvodu a závěru. Práci doplňuje anglické resumé a seznam použitých zdrojů. Autorka si zvolila rozsáhlé a náročné téma, které bylo dosud v českém kontextu jen minimálně zpracováno. Je třeba ocenit především to, že se neomezila jen na jednu oblast, např. anglofonní, ale snažila se téma postihnout komplexně. I když by se na první pohled mohlo zdát, že práce má převážně kompilační charakter, nechybí zde ani vlastní úvahy autorky. Vzhledem k tomu, že diplomantka ve své práci vycházela především z cizojazyčné literatury, z níž také některé pasáže citovala, je zde patrný i určitý podíl vlastní práce. 

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):
Práce je přehledná, jednotlivé kapitoly na sebe velmi dobře navazují a rovněž příslušné podkapitoly jsou vhodně provázány. Také grafická úprava je na velmi dobré úrovni a má jednotný styl. Práce obsahuje bohatý poznámkový aparát s mnoha citacemi, které jsou provedeny v souladu se zvyklostmi (jen u přímých citací z cizojazyčné literatury bych doporučovala upřesnit, zda byl překlad proveden autorkou, podobně jako je např. u poznámky č. 117 zmíněno, že se jedná o překlad Jiřího Fialy). Určité výhrady mám jen k jazykovému projevu autorky. Na některých místech je patrné nadměrné užívání určitých slov, především zájmena „který“ (např. na str. 9). I když se zdá, že i interpunkci věnovala autorka patřičnou pozornost, přesto občas dochází k užití nadbytečné čárky nebo čárka chybí (např. na str. 7 mělo být správně Paradoxní je, že ani s rostoucí vzdělaností a zájmem o antické texty nevzniká…), místy také dochází k vyšinutí z větné vazby (např. na str. 22 …ve kterém se věnuje charakteru idejí, vztahem slov…, na str. 25 …na konferenci v Dublinu v r. 2010, kterého se účastnili…, str. 38 …se zabývá jeho zásadami, otázce volného a věrného překladu…), vyskytují se zde i určité lexikální nepřesnosti (např. str. 24 – teorie překladu opustila od snah, …musí výrazy buď zanechat v originálním znění…, str. 42 Závěrem své eseje Benjamin píše…) a některé drobné chyby (např. na str. 8 - pár řádku, str. 14 - teto koncepce, str. 31 - ve díle Fragmente, str. 34 – měly být věrně napodobena, str. 53 – o finálních verzí, str. 59 - přístupu biligvního nebo monoligvního). Také občasné zhutnění textu vede ke zhoršené srozumitelnosti (např. 1. odstavec na str. 34 nebo 1. odstavec podkapitoly 4.4 – str. 54-55).  Nedá se ale říci, že by tyto prohřešky nějak významně snižovaly kvalitu práce. Z větší části jsou pravděpodobně důsledkem práce s cizojazyčnými literárními zdroji.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):
Předložená práce je logicky strukturovaná. Je sepsána přehledně a pečlivě, její grafické zpracování je rovněž na velmi dobré úrovni. Práce je obsahově bohatá, diplomantka prostudovala a využila nadstandardního počtu zdrojů odborné literatury z dané oblasti, převážně cizojazyčných. Je proto také třeba ocenit autorčinu schopnost vybrat a uspořádat adekvátní informace a vytvořit z nich ucelenou práci, místy proloženou i vlastními myšlenkami. Práce tak na mne působí profesionálním dojmem. 

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

1.	V lingvistickém přístupu k teorii překladu se od 60. letech 20. století považovala za nejdůležitější otázka ekvivalentnosti. Jak se k otázce funkční ekvivalence vyslovuje Georges Mounin? 

2.	Quine měl překladem na mysli překlad vět, Kazimierz Ajdukiewicz chápal překlad jako překlad slov, také teoretici překladu se často zabývali problematikou překladové jednotky. Co si myslíte o výroku: „Objektem překladu je oznámení jako celek, nikoliv prvky, z nichž se skládá“ (Ján Vilikovský. Překlad jako tvorba, s. 22).

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

V případě úspěšné obhajoby navrhuji známku výborně.

Datum: 	15.5.2013						Podpis: