Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová 

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucí

Práci hodnotil(a): Mgr. Daniela Blahutková, Ph.D.

Práci předložil(a): Bc. Luboš Vinš

Název práce: Interpretace vybraných literárních a filozofických motivů v díle Franze Kafky

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Práce usiluje o samostatnou interpretaci próz Franze Kafky, se záměrem „ukázat Franze Kafku jako inspirovaného spisovatele, jehož dílo má přesah do dnešní doby“. A tento cíl práce také naplňuje.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Diplomová práce pana Vinše předkládá samostatnou a původní interpretaci nejvýznamnějších Kafkových próz, všímá si motivů, které se v Kafkově díle opakovaně vynořují, sleduje jejich výskyt a v dialogu se sekundární literaturou i s Kafkou samým uvažuje o jejich možných výkladech. Interpretace jednotlivých Kafkových próz a výrazných motivů v nich lze považovat za velice zdařilé, za silnou stránku práce. Naproti tomu, domnívám se, nebylo nutné, aby práce od začátku až do konce manifestně obhajovala tezi o Kafkově inspirovanosti – tezi, která je explicitně a přitom dosti letmo opírána o Heideggerovo pojetí uměleckého díla a zvažována v konfrontaci s psychoanalytickým důrazem na terapeutický charakter umělecké tvorby. (U obojího mi vadí jen kusé odkazy na autory – Heidegger, Freud, Jung – a nepřesné formulace jako „sebe-sdělení jsoucna do našeho světa“, s. 7. Zde jde však spíše o kritiku způsobu argumentace a práce s pojmy nežli o kritiku celkového založení a nasměrování práce. Otázka, zda umělecká tvorba pramení ze subjektivních, psychických faktorů, anebo zda je umělec spíše jakési „průchodiště, v němž dílo vzniká“ a v jehož díle „se pravda jsoucího učinila dílem“, je jistě legitimním východiskem interpretací Kafkových děl). Poněkud diskutabilní je také členění kapitoly 4 – jakým literárním nebo filozofickým motivem je „Kafka spisovatel“ nebo „Kafkův styl“?  Místy se vnucuje dojem, jakoby chybělo závěrečné dotažení, precizování formulací a formálních náležitostí v textu. Zároveň je předložená diplomová práce obsahem nadprůměrná, je psána s jemným smyslem pro řeč Kafkových textů, s orientací v širším okruhu sekundární literatury a s osobním zájmem o teoretické otázky umělecké tvorby.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazykový projev je živý a bohatý, místy jej ovšem ruší stylistické chyby (s. 4: „...provádí dekonstrukci soudobé recepce Kafky skrze to, co se o něm učí na školách“), nelogické členění vět i jiné nedostatky formální (Nietzche; s. 78 v jedné větě: H. Beguivinová – ale Marthe Robert; s. 7: Kafkovo i jiné fikční světy; s. 4: literárka / literátka; 81: součastně; 80, 82 aj.: teze Inspirovaného psaní) i obsahové (s. 78: „Groteskno, nemající daleko ke komičnu, a tragično ... jsou tradičně vnímány pospolu jako přemíra pocitů, jako je tomu třeba u I. Kanta, Spencera.“) Umísťování odkazů v textu je do s. 20 chybné, později střídavě správné a chybné. Seznam použité literatury není členěn na primární a sekundární tituly.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Přes uvedenou kritiku je předloženou práci třeba hodnotit jako velice zajímavý, osobitý dialog s Kafkovým dílem a jeho kanonickými i nekanonickými interpretacemi. 

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

výborně

Datum: 20.5.2013					Podpis: